אוניברסיטת בר-אילן				תאריך עדכון: 5/6/2020
הגליל בתקופות ההלניסטית, הרומית והביזנטית
 16-213-01
מרצה: ד"ר אבנר אקר
סוג הקורס: הרצאה
שנת לימודים:  תשפ"א                 סמסטר:  ב                      היקף שעות: 2 ש"ש  
א. מטרות הקורס: לימוד ודיון על הגליל וסביבתו הגאוגרפית הקרובה בתקופה ההלניסטית, הרומית והביזנטית. עיסוק במיוחד בממצא הארכיאולוגי ובתרומתו להבהרת שאלות היסטוריות.
ב. תוכן הקורס: מבוא ותולדות המחקר; זהותם של תושבי הגליל ושכניהם בתקופה ההלניסטית; המעבר לשליטה חשמונאית; אופיה של אוכלוסיית הגליל במאה הא' לסה"נ; המרד הגדול בגליל; שאלת המעבר לגליל ומרד בר כוכבא; מסחר, כלכלה וגבולות בתקופה הרומית; הגליל היהודי במאה הג'; בתי הכנסת; הגליל הנוצרי; הכיבוש המוסלמי.    מהלך השיעורים: הרצאה ודיון  
    תכנית הוראה מפורטת לכל השיעורים:
מס' השיעור	נושא השיעור	קריאה נדרשת	 הערות	
1	מבוא, תולדות המחקר וסוגי מקורות.
	Leibner 2009: 6-7; Schürer
1973
	כל השיעורים והמצגות יועברו באמצעות 
Powerpoint.	
2	הגליל מהכיבוש האשורי ועד לתקופה ההלניסטית. 	*גל 1990, 142 - 143; *קליין תשכ"ז: 1 - 8;Horsley 1995: 39-52.
*פרנקל תשמ"ג: 225 – 228;
 *Frankel et al. 2001: 108-110;  Herbert and Berlin 2003. 		
3	המעבר לשלטון חשמונאי.
	*רפפורט תשנ"ג; תשס"ג: 19 – 33;
Bar-Kochva 1977 ;*פרנקל תשנ"ז;Barag ;1992-1993; Syon 2004: 226-235;   אדן-ביוביץ תשנ"ז; *ליבנר תשע"ב.		
4	הכיבוש הרומי והשפעתו. 	*Horsley 1995: 111-127; 
Charlesworth 2016*	 	
5	רשת הערים בגליל ובסביבתו – 
ציפורי, טבריה, סוסיתא, גדרה, עכו וצור	וייס תשס"ו*; 

Millar 2006		
6	מהורדוס ועד סוף המאה הא' לסה"נ.	*כשר תשמ"ח; *וייס תשס"ח.		
7	המרד הגדול בגליל.	רפפורט *תשמ"ג: 5 -14, 36 – 51; *תשס"ג;Berlin 2002.; *ליבנר תשס"ד: 363 – 366.
	 	
8	סוגיית מרד בר כוכבא בגליל	*אופנהיימר תשל"ז; *מור תשנ"ב; Eck ;2003  *ליבנר תשס"ד: 363 – 366; *Leibner & Bijovsky 2013.		
9	הגליל במאות השניה והשלישית.
התפתחות בית הקברות בבית שערים.  	 *לוין תשמ"ב; *אופנהיימר תשנ"א; *Schwartz 2001: 129-161; 
Weiss 2010; Safrai 2014; Weiss 2015 	 	
10	סוגיית בתי הכנסת הגליליים	  *Levine, 2005, 174-249 
מאגנס, תשס"ב
Magness et al. 2014
Leibner 2010
Leibner and Miller 2010
Weiss 2005
Weiss 2010a
		
11	רשתות מסחר בגליל הרומי	אדן-ביוביץ' תשס"ט*
		
12	הגליל הנוצרי בשלהי העת העתיקה	*אופנהיימר תשנ"א: 89 -90, 134 – 156; *Goodman 1983: 41-53.
Arubas and Talgam 2014	 	
13	מפוליס – למדינה, הכיבוש המוסלמי בגליל והגליל העומאי. 	Avni 2014*
מילר תשע"ו*	קטעי הקריאה הרלוונטים ימסרו במהלך השנה	

* חובה (מאמרים וקטעים מספרים.)
ג.חובות הקורס:
   קריאת חומר. השתתפות ביום הסיור. מבחן בכתב.
 מרכיבי הציון הסופי: 
מבחן סופי
ד. ביבליוגרפיה:
אביעם, מ. תשנ"ה, שרידי כנסיות ומנזרים בגליל המערבי, קדמוניות (109), 47 – 59.
אביעם, מ. תשס"ד, בתי הכנסת העתיקים של ברעם, בתוך לוין (עורך), רצף ותמורה, 544 – 553. 
אדלר, י', תשע"א, הארכיאולוגיה של הטהרה: עדויות ארכיאולוגיות לשמירת הלכות טהרה בארץ-ישראל מהתקופה החשמונאית עד סוף תקופת התלמוד (164 לפנה"ס – 400 לסה"נ), עבודת דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן.
אדן-ביוביץ, ד. תשנ"ז. רשימת 'ערי חומה' והעדות הארכיאולוגית-ההיסטורית מיודפת ומגמלא. תרביץ (סו), 449 – 470.
אדן-ביוביץ, ד. תשס"ט. כלי החרס של הגליל בתקופה הרומית: מקומות ייצור, התמחות ואקולוגיה קרמית, בתוך: ז' ספראי, עורך, מחקרי גליל, 78 – 100.   
אופנהיימר, א., תשל"ז. היישוב היהודי בגליל בתקופות יבנה ומרד בר-כוכבא, קתדרה (4), 53 – 66. 
אופנהיימר, א., תשנ"א. הגליל בתקופת המשנה, ירושלים.
ביכלר, א. , תשכ"ד. עם הארץ הגלילי, ירושלים.
בלוקה, מ. תשנ"ט. העדויות לקיומה של רעידת אדמה בשנת 363 והמעבר מן התקופה הרומית לתקופה הביזנטית  על פי הממצא הארכיאולוגי בציפורי, עבודת מ.א., האוניברסיטה העברית, ירושלים.
גייגר, י. תשמ"ב. המרד בימי גאלוס ופרשת בניין הבית בימי יוליאנוס, בתוך: ברס, צ. ואחרים (עורכים): ארץ ישראל מחורבן בית שני ועד הכיבוש המוסלמי, א, ירושלים. 202-217.
גל, צ. 1990. הגליל התחתון גיאוגרפיה יישובית בתקופת המקרא, תל אביב.
התקופה הרומית לתקופה הביזנטית על פי הממצא הארכיאולוגי בציפורי, עבודת מ.א, האוניברסיטה העברית ירושלים.
הרטל, מ., תשס"ו, ארץ היטורים, קצרין תשס"ו.
וייס, ז., תשס"ו, ציפורי וטבריה במאה הראשונה לספירה, קתדרה 120.
וייס, ז., הגליל במאה הראשונה לסה"נ: פני היישוב בימיו של יוספוס לאור הממצא הארכאולוגי, בתוך ד' שוורץ: פלאוויוס יוספוס (יוסף בן מתתיהו) חיי יוסף: מבוא, תרגום פירוש, ירושלים תשס"ח.
וייס, ז.,  ונצר, א., הבטחה וגאולה, ירושלים. 
טריפון, ד. תש"ן. האם עברו משמרות הכוהנים מיהודה לגליל אחרי מרד בר כוכבא?, תרביץ נט, 77 - 93.
כשר, א., תשמ"ח. ייסודה של טבריה ותפקודה כבירת הגליל, בתוך: הירשפלד, י. (עורך), טבריה מיסודה ועד הכיבוש המוסלמי, ירושלים, 3 – 11.
לוין, י., תשמ"ב. ארץ ישראל במאה השלישית, בתוך: ברס, צ. ואחרים (עורכים): ארץ ישראל מחורבן בית שני ועד הכיבוש המוסלמי, א, ירושלים, 119 – 143.
לוין, י. (עורך), רצף ותמורה: יהודים ויהדות בארץ ישראל הביזנטית-נוצרית, ירושלים תשס"ד.
ליבנר, ע. , תשס"ד. ההיסטוריה היישובית של הגליל המזרחי בתקופות ההלניסטית, הרומית והביזנטית לאור ממצאי סקר ארכיאולוגי. עבודת דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן תשס"ד.
ליבנר, ע., תשע"ב. ראשית ההתישבות היהודית בגליל בימי הבית השני: מקורות היסטוריים וממצא ארכאולוגי, ציון עז, 437 – 469.
ליבנר, ע., תש"ע. ח'רבת ואדי חמאם: כפר ובית כנסת מן התקופה הרומית בגליל, קדמוניות 139, 30 - 40.
מגנס, ג'. תשס"ב . מתי נבנו בתי הכנסת הגליליים?, קתדרה (101),  39-70.
מור, מ. תשנ"ב. מרד בר כוכבא – עוצמתו והיקפו, ירושלים.
מילר, ש. תשע"ו, תכניתה העירונית של טבריה בתקופה הרומית ביזנטית לאור תגליות השנים האחרונות, בתוך י. פטריך, א. פלג-ברקת, א. בן-יוסף (עורכים), קום התהלך בארץ: מחקרים בארכאולוגיה והסטוריה של ארץ ישראל לזכרו של יזהר הרשפלד במלאת עשור לפטירתו, ירושלים, 221-232.
ספראי, ז. 1983. לשאלת המבנה המרחבי של היישוב בגליל בתקופת המשנה והתלמוד, בתוך, שמואלי, א. ואחרים (עורכים), ארצות הגליל, א' 269 – 288.
ספראי, ז. תשנ"ג. מתי עברו הכהנים לגליל? תגובה למאמרה של דליה טריפון, תרביץ סב, 287 – 292.
עיר-שי, ע., תשס"ד. 'עטרת ראשו כהוד המלוכה צנוף צפירת שש לכבוד ולתפארת': למקומה של הכהונה בחברה היהודית של שלהי העת העתיקה, בתוך לוין, רצף ותמורה, 67 – 106.
פרנקל, ר. תשמ"ג. הגליל בתקופת הברונזה המאוחרת והברזל. בתוך, שמואלי, א. ואחרים (עורכים), ארצות הגליל, א' 213 – 230.
פרנקל, ר. תשנ"ז. המקדש מן התקופה הפרסית בהר מצפה ימים. קדמוניות (113), 46 – 53.
צפריר, י. תשמ"ח. ארץ ישראל מחורבן בית שני ועד הכיבוש המוסלמי, כרך ב', ירושלים.
קליין, ש. תשכ"ז.  ארץ הגליל, ירושלים. 
ריינר, א., תשס"ד. חותמו של כריסטוס ומרקחת הסם שכשלה: יוסף בקומס איש טבריה והשיח היהודי-נוצרי בגליל במאה הרביעית, בתוך לוין, רצף ותמורה, 355 – 386.
רפפורט, א. תשמ"ג. הרקע למרד הגדול, המרד הגדול ומהלכו, בתוך א. רפפורט (עורך), יהודה ורומא – מרידות היהודים, ירושלים, 5 – 14, 36 – 51.
רפפורט, א. תשמ"ט. עכו-פטולימאיס והיהודים בתקופה ההלניסטית, קתדרה (50), 31 – 48.
רפפורט, א. תשנ"ג. הגליל בין מרד החשמונאים לכיבוש הרומי: הערות ארעיות במצב של דלות מידע, לתקופה שבין אמצע המאה השנייה לאמצע המאה הראשונה לפני הספירה בקירוב, בתוך: אופנהיימר, א. גפני, י. ושטרן, מ. (עורכים): יהודים ויהדות בימי בית שני, המשנה והתלמוד, ירושלים, 16-30. 
רפפורט, א. תשס"ג. יוחנן מגוש חלב: מהרי הגליל אל חומות ירושלים, ירושלים.
רפפורט, א. תשע"ג. בית חשמונאי: עם ישראל בארץ-ישראל בימי החשמונאים, ירושלים.
שוורץ, ס., תשס"ד. אינטרקציות שונות בין יהודים לנוצרים בשלהי העת העתיקה, בתוך לוין, רצף ותמורה, 343 – 354.
 
Adan–Bayewitz, D. 1993. Common Pottery in Roman Galilee: A Study of Local Trade, Ramat-	Gan.
Adan-Bayewitz, D., Asaro, F., Wieder, M. and Giauque, R. D., 2008. Preferential Distribution 	of Lamps from the Jerusalem Area in the Late Second Temple Period (Late First Century 	B.C.E. – 70 C.E.), BASOR 350, 37-85/
B. Arubas (C) and R. Talgam (C), "Jews, Christians and 'Minim': Who Really Built and Used 	the Synagogue at Capernaum – A Stirring Appraisal," in J. Patrich (ed.), Knowledge and 	Wisdom, Studium Biblicum Franciscanum Collectio Maior 53, Milan, 2014, 233-270.
Aviam, M. and Syon, D. 2002. Jewish Ossilegium in Galilee, in What Athens has to do with 	Jerusalem: Essays on Classical, Jewish and Early Christian Art and Archaeology in 	Honor of Gideon Forester, Leuven, 151-180. 
Aviam, M. 2004. Jews, Pagans and Christians in the Galilee, Rochester.
Barag, D., 1992-1993. New Evidence on the Foreign Policy of John Hyrcanus I, Israel 	Numismatic Journal 12, 1-12.
Bar-Kochva, B. 1977. Manpower, Economics, and Internal Strife in the Hasmonaean State, in 	Armיes et fiscalitי dans le monde antique. Paris, pp. 167-196. 
Berlin, A.M., 2002. Romanization and anti-Romanization in pre-Revolt Galilee, in: Berlin, 	A.M. and Overman, A. (eds.), The First Jewish Revolt-Archaeology, History, and 	Ideology, London and New York, 57-73.
Bijovsky, G., 2007, Numismatic Evidence for the Gallus Revolt: The Hoard from Lod, Israel 	Exploration Journal,  57, 187-203.
Charlesworth, S.D., 2016, The Use of Greek in Early Roman Galilee, Journal for the Study of the New Testament 38.3, 356-395. 
Eck, W. 2003. Hadrian, the Bar Kokhba Revolt, and the Epigraphic Transmission, in: Schafer, 	P. (ed.), The Bar Kokhba War Reconsidered, T�bingen, p. 157-162.
Frankel, R, Getzov, N., Aviam, M., and Degani, A., 2001. Settlement Dynamics and Regional 	Diversity in Ancient Upper Galilee: Archaeological Survey of Upper Galilee, Jerusalem.
Goodman, M. 1983. State and Society in Roman Galilee, A.D. 132-212, Totowa, NJ.
Herbert, S. and Berlin, A.M. 2003. A new administrative center for Persian and Hellenistic Galilee: Preliminary report of the University of Michigan/University of Minnesota excavations 	at Kedesh, BASOR (329), 13-59.   
Horsley, R.A., 1995. Galilee: History, Politics, People, Valley Forge PA, 1995.  
Leibner, U., 2009. Settlement and History in Hellenistic, Roman, and Byzantine Galilee, 	T�bingen, 2009.
Leibner, U., 2010, Excavations at Khirbet Wadi Hamam (Lower Galilee): the synagogue and 	the settlement, JRA 23, 220-237.
Leibner, U. and Bijovsky, G., 2013. Two Hoards from Khirbet Wadi Hamam and the Scope of 	the Bar Kokhba Revolt, Israel Numismatic Research 8, 109-134.
Leibner, U. and Miller, S., 2010, Appendix: A figural mosaic in the synagogue at Khirbet Wadi 	Hamam, JRA 23, 238-264.
Ma‘oz, U.Z. 1999. The synagogue at Capernaum: a radical solution, in Humphrey, J.H. (ed.), 	The Roman and Byzantine Near East, Vol. 2 (JRA Supplement 31), Portsmouth, pp.137-	148.
Meyers, E.M. Galilean Regionalism as a factor in Historical Reconstruction, BASOR 221 	(1976), 93-101.
Millar, F., 2006, "The Roman Coloniae of the Near East: A Study of Cultural Relations," In: H. 	Cotton and G.M. Cotton, Rome, The Greek World and the East 3: The Greek World, the 	Jews and the East, Chapel Hill/London, 164-222.
Reed, J.L., 1999. Galileans, 'Israelite village communities,' and the sayings Gospel Q, in E. M. 	Meyers (ed.), Galilee Through the Centuries: Confluence and Culture, 87-108.
Safrai, Z., 1994. The Economy of Roman Palestine, London.
Safrai, Z., 1998. The Missing Century, Leuven.
Safrai, Z. 2014. "Socio-Economic and Cultural Developments in the Galilee from the Late First to 	Early Third Centuriey CE " In Jews and Christians in the First and Second Centuries, How to 	Write Their History, edited by P. J. Tomson and J. Schwartz, 278-312. Leiden/Boston
Sch�rer, E., 1973. The History of the Jewish People in the Age of Jesus Christ, vol. 1, revised 	and edited by G. Vermes, F. Millar, and M. Black, Edinburgh.
Schwartz, S., 2001. Imperialism and Jewish Society: 200 B.C.E. to 640 C.E., Princeton.
Stemberger, G., 2000. Jews and Christians in the Holy Land: Palestine in the Fourth Century, 	Edinburgh.
Syon, D. 2004. Tyre and Gamla: A Study in the Monetary Influence of Southern Phoenicia on 	Galilee and the Golan, Doctoral dissertation, Hebrew University, Jerusalem.  
Weiss, Z., 2005. The Sepphoris Synagogue, Jerusalem.
Weiss, Z., 2010. From Roman temple to Byzantine church: a preliminary report on Sepphoris 	in transition, JRA 23, 196-218.
Weiss, Z. 2010a. "Burial Practices in Beit Shearim and the Question of Dating the Patriarchal 	Necropolis." In 'Follow the Wise' Studies in Jewish History and Culture in honor of Lee I. 	Levine, edited by Z. Weiss, O. Irshai, J. Magness and S. Schwartz, 207-231. Winona Lake, 	Indiana.
Weiss, Z. 2015. "From Galilean Town to Roman City, 100 BCE–200 CE." In Galilee in the Late 	Second Temple and Mishnaic Periods, Volume 2: The Archaeological Record from Cities, 	Towns, and Villages, edited by D. A. Fiensy and J. R. Strange, 53-75. Minneapolis.